\documentclass[11pt]{article}
\usepackage{epsfig}
\usepackage[norsk]{babel}
\topmargin=-1.5cm
\oddsidemargin=-1.0cm
\evensidemargin=-1.0cm
\textheight=25cm
\textwidth=18cm
\setlength{\parindent}{0cm}

\begin{document}
\newcommand{\bold}[1]{\mbox{\boldmath $#1$}}

\begin{center}
\begin{bf}
TFY4104/TFY4125 Fysikk. Institutt for fysikk, NTNU.

{\O}ving 9. Tips.
\end{bf}
\end{center}

\vspace{3mm}
$1)$ Frie ladninger (elektroner) kan vandre mellom metallstykker i kontakt. \\

$3)$ Stol p{\aa} det du har l{\ae}rt om ledere i elektrostatisk likevekt. \\

$5)$ Merk at det her er {\em ladningen} $\pm Q$ p{\aa} kondensatorplatene som er gitt, og ikke
potensialforskjellen mellom dem. \\

$6)$ Husk at ingen legemer virker p{\aa} seg selv med noen nettokraft. \\

$10)$ Tegn figur. \\

$11)$ Husk at SPP ogs{\aa} gjelder for potensialet $V$. \\

$12)$ Hva er det elektriske feltet inni metallskiva? Hva er feltet i de to luftfylte
omr{\aa}dene mellom metallskiva og kondensatorplatene? \\

$13)$ Merk at med et uendelig stort og uniformt ladet plan blir det lite hensiktsmessig
{\aa} velge nullverdi for potensialet uendelig langt borte fra planet. Grunnen er at
potensialet p{\aa} det ladde planet da blir pluss eller minus uendelig, siden det
elektriske feltet er $E = \sigma/2\varepsilon_0$, dvs konstant. Det er mer hensiktsmessig
{\aa} sette en referanseverdi for potensialet p{\aa} det ladde planet, og i denne
oppgaven er alts{\aa} denne verdien valgt lik $-20$ V. \\

$14)$ Her er permittiviteten til de to isolatorene oppgitt. Deres {\em relative} permittiviteter
er f{\o}lgelig $\varepsilon_{r1} = 4$ og $\varepsilon_{r2} = 2$. Da kan du umiddelbart sl{\aa}
fast hvor mye det elektriske feltet er svekket der isolatorene befinner seg, i forhold til
om hele rommet mellom metallplatene var tomt (dvs vakuum). \\

$16)$ Dette er essensielt en {\em koaksialkabel}, som anvendes til blant annet {\aa}
overf{\o}re signaler i radiofrekvensomr{\aa}det (mellom noen kHz og noen hundre GHz). \\

$17)$ Batteriet/spenningskilden s{\o}rger for en potensialforskjell (spenning) $V_0$ over
seriekoblingene ''$C$ og $C$'' og ''$C$ og $3C$''. Summen av ladning p{\aa} de
parallellkoblede $C$ og $3C$ m{\aa} tilsvare ladningen p{\aa} den andre $C$. Spenning
over en gitt kondensator f{\o}lger av definisjonen av kapasitans ($\Delta V = Q/C$).
Alt dette skulle gi tilstrekkelig mange ligninger (3) til {\aa} bestemme ladningen p{\aa}
de tre kondensatorene.

En mer direkte framgangsm{\aa}te tar utgangspunkt i {\aa} bestemme kretsens totale
kapasitans (med regler for serie- og parallellkobling av kapasitanser), samt {\aa}
innse hvor stor andel $Q$ utgj{\o}r av den samlede ladningen p{\aa} de to i parallell.

\end{document}
