\documentclass[12pt]{article}
\usepackage{epsfig}
\topmargin=-0.5cm
\oddsidemargin=-0.5cm
\evensidemargin=-0.5cm
\textheight=23cm
\textwidth=17cm
\begin{document}
\newcommand{\bold}[1]{\mbox{\boldmath $#1$}}
\begin{bf}
\noindent
Institutt for fysikk, NTNU

\noindent
TFY4155/FY1003: Elektrisitet og magnetisme

\noindent
V{\aa}r 2005

\end{bf}

\begin{center}
\begin{large}
{\O}ving 11
\end{large}
\end{center}

\noindent
Veiledning: Torsdag 31. mars og fredag 1. april

\noindent
Innleveringsfrist: Mandag 4. april


\vspace{0.7cm}
\noindent
{\em Oppgave 1}

\vspace{0.2cm}
\noindent
Figuren nedenfor viser en elektrisk krets med 5 motstander $R_j$, $j = 1,..,5$.

%%FIGURE
\vspace{0.5cm}
\centerline{\epsfxsize=3.0in \epsfbox{ov11_fig1.eps}}
\vspace{0.5cm}
%%END FIGURE

\vspace{0.3cm}
\noindent
$a)$ Bestem total motstand $R$ mellom punktene A og B, dvs:
Bestem motstanden $R$ i den ekvivalente kretsen i f{\o}lgende figur:

%%FIGURE
\vspace{0.5cm}
\centerline{\epsfxsize=3.0in \epsfbox{ov11_fig2.eps}}
\vspace{0.5cm}
%%END FIGURE


\vspace{0.2cm}
\noindent
$b)$ En ideell spenningskilde med elektromotorisk spenning $\cal E$ kobles
til kretsen slik at $\Delta V = V_A - V_B = {\cal E}$. Bestem hvor stor
str{\o}m $I_j$ som da passerer gjennom hver av motstandene $R_j$.

\noindent
(Med mindre noe annet er spesifisert, regner vi alltid i slike oppgaver med at
ledningene mellom de ulike motstandene er {\em perfekte ledere}, dvs med null motstand.)

\vspace{0.2cm}
\noindent
$c)$ Bestem tallverdier for $I_j$ n{\aa}r ${\cal E} = 9$ V og $R_j = j \; \Omega$.

\noindent
[Et par tallsvar: $I_1 = 0.89$ A, $I_5 = 1.62$ A]


\newpage
% \vspace{0.7cm}
\noindent
{\em Oppgave 2}

\vspace{0.2cm}
\noindent
Tre like lysp{\ae}rer 1, 2 og 3 er satt sammen i tre forskjellige
kretser A, B og C som vist i figuren. 
Lysp{\ae}rene kan betraktes som identiske ohmske motstander. {\O}kt
str{\o}mstyrke betyr {\o}kt effekt, og dermed {\o}kt lysstyrke.
Spenningskilden har like stor ems $V_0$ i hver av de tre kretsene.

%%FIGURE
\vspace{0.5cm}
\centerline{\epsfxsize=3.0in \epsfbox{ov11_fig3.eps}}
\vspace{0.5cm}
%%END FIGURE

\vspace{0.3cm}
\noindent
$a)$ Sammenlign lysstyrken i p{\ae}re 1 i de tre kretsene.
Hvor lyser den sterkest og hvor lyser den svakest?

\vspace{0.3cm}
\noindent
$b)$ Hva skjer med lyset i p{\ae}re 1 i hver av de tre kretsene dersom p{\ae}re
3 skrus ut?

\vspace{0.5cm}
\noindent
Begrunn svarene.

\vspace{0.7cm}
\noindent
{\em Oppgave 3}

\vspace{0.2cm}
\noindent
Kretsen p{\aa} figuren skal brukes til {\aa} m{\aa}le hvor fort
en fysikkstudent l{\o}per. F{\o}r studenten begynner {\aa} l{\o}pe
g{\aa}r det en konstant str{\o}m i kretsen. Spenningskilden er 
$V_0 = 9.00$ kV, motstanden $R = 1.00$ M$\Omega$ og kapasitansen
$C = 150$ nF. Avstanden $d$ er 100 cm. Studenten bryter kretsen
f{\o}rst i punktet A, deretter i punktet B. N{\aa} viser
voltmeteret $V$ at vi har en potensialforskjell p{\aa}
3.58 kV mellom kondensatorplatene. Hvor fort l{\o}per studenten?

%%FIGURE
\vspace{0.5cm}
\centerline{\epsfxsize=3.0in \epsfbox{ov11_fig4.eps}}
\vspace{0.5cm}
%%END FIGURE

\vspace{0.3cm}
\noindent
(Et ideelt voltmeter m{\aa}ler rett og slett potensialforskjellen mellom
to punkter i en krets uten {\aa} p{\aa}virke kretsen for{\o}vrig.
Det g{\aa}r for eksempel ingen str{\o}m gjennom et ideelt voltmeter.)

\vspace{0.3cm}
\noindent
[Svar: ca 26 km/t]


\end{document}
